Eluruumi üürileping
Tallinnas, ____. _________________ 200__.a.
______________________________, edaspidi nimetatud Üürileandja, isikukood (registrikood) _____________________, elukoht (asukoht) __________________________________________________, (kelle esindajana tegutseb ____________________)
ja
_______________________, edaspidi nimetatud Üürnik, isikukood (registrikood) _______________________, (kelle esindajana tegutseb ___________________), keda edaspidi nimetatakse eraldi Pool ja mõlemat koos Pooled, sõlmivad käesoleva eluruumi üürilepingu, edaspidi nimetatud Leping, alljärgnevatel tingimustel:
Märkus: Võlaõigusseaduses (VÕS) sätestatud üürilepingu regulatsioon kaitseb eluruumi üürnikku kui üürisuhte nõrgemat poolt. Pooled on eluruumi üürilepingu sõlmimisel oluliselt seotud seaduses sätestatuga, kuivõrd VÕS § 275 kohaselt on eluruumi üürilepingus õiguste ja kohustuste ning vastutuse osas seadusega sätestatust üürniku kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe tühine. Kuna seadusega sätestatust üürniku kahjuks kõrvalekalduvad kokkulepped on tühised ning kohaldamisele tuleb seaduses sätestatu, siis ei peeta praktikas mõistlikuks “seaduse lepingusse ümber kirjutamist” ning lepingus fikseeritakse vaid poolte seisukohalt olulisemad tingimused. Käesolev näidis on tähtajalise eluruumi üürilepingu kohta, kuivõrd praktikas sõlmitakse need reeglina just tähtajalisena.
1. Lepingu ese
1.1. Lepinguga annab Üürileandja Üürnikule tasu eest ajutiseks kasutamiseks Üürileandjale kuuluva korteri nr ___, mis asub Tallinnas ___________ tänaval, elamus nr ____, üldpinnaga ______ m2, mis koosneb ___ toast, ___ köögist, ____ vannitoast, __tualettruumist, _____ rõdust, ____ panipaigast, edaspidi nimetatud Eluruum. 
1.2. Üürileandja annab Eluruumi Üürnikule üle korras ja nõuetekohaselt funktsioneeriva veevärgi ja kanalisatsiooniga, korras ja kasutamiseesmärgile vastava küttesüsteemi-, ventilatsiooni- ja elektrisüsteemiga, samuti koos järgmise sisustuse ja kodutehnikaga: _____________________________________________
___________________________________________________________________________________.
1.3. Üürileandja annab Eluruumi Üürnikule kasutada alates __. _______ 200__.a. kuni ___ _______. ____.a.
2. Üür ja kõrvalkulud
2.1. Üürnik kohustub tasuma Üürileandjale Eluruumi kasutamise eest igakuiselt üüri summas ________________ (___________) krooni.
Märkus: VÕS § 292 lg 1 kohaselt sisalduvad lepinguga kokkulepitavas üürisummas eelduslikult ka kõik kõrvalkulud, s.o kommunaal- ja hoolduskulud. Samas võimaldab aga sama säte leppida pooltel kokku, et lisaks üürile kuuluvad tasumisele ka eluruumi kasutamisega seotud muud kulud. Praktikas selliselt tavaliselt ka kokku lepitakse, seetõttu sisaldub taoline kokkulepe ka käesolevas näidises.
2.2. Lisaks punktis 2.1. toodud üürile tasub Üürnik Lepingu kehtivusajal:
2.2.1. kõigi tema poolt tarbitud kommunaalteenuste (sealhulgas soe ja külm vesi, kanalisatsioon ja küte) eest vastavalt kehtestatud tariifidele ja arvestite näitudele teenust pakkuva või seda vahendava isiku poolt esitatud arvete alusel;
2.2.2. elektrienergia eest kehtestatud ametlike tariifide alusel vastavalt voolumõõtja näidule;
2.2.3. telefoniteenuse kasutamise eest vastavalt teenuse osutaja poolt esitatud arvetele.
2.3. Üürnik on kohustatud tasuma Lepingu sõlmimisel ettemaksuna ühe (1) kuu üürisumma. Edaspidi tasub Üürnik üüri maksustamisele kuuluva kuu eest jooksva kuu ___. kuupäevaks. 
2.4. Üüri tasumisega viivitamisel maksab Üürnik Üürileandjale viivist _______protsenti (___%) tasumisele kuuluvast summast iga maksmisega viivitatud kalendripäeva eest.
3. Poolte õigused ja kohustused
3.1. Üürnik on kohustatud:
3.1.1. Eluruumi valduse Üürileandjalt vastu võtma ja Eluruumi selle vastuvõtmisel hoolikalt üle vaatama;
3.1.2. kasutama Eluruumi sihipäraselt vastavalt Lepingule ja Eluruumi otstarbele, s.o. elamiseks;
3.1.3. pidama kinni heakorra, sanitaar- ja tuleohutuse eeskirjadest Eluruumis ja elamu üldkasutatavates kohtades;
3.1.4. arvestama majaelanike ja naabrite huvidega;
3.1.5. hüvitama täielikult Eluruumi hävimisest ja/või kahjustumisest tuleneva kahju, mis tekib ajal, kui Eluruum oli Üürniku valduses, kui ta ei tõenda, et hävimine või kahjustumine toimus asjaoludel, mis ei tulenenud temast. Üürnik ei vastuta Eluruumi hariliku kulumise, seisukorra halvenemise ja muutuste eest, mis kaasnevad Eluruumi Lepingujärgse kasutamisega;
3.1.6. omal kulul kõrvaldama Eluruumis ilmneva puuduse, mida saab kõrvaldada Eluruumi harilikuks säilitamiseks vajaliku väikese koristamise või hooldamisega;
3.1.7. lubama Üürileandjal Eluruumi üle vaadata, kui see on vajalik Eluruumi säilitamiseks, võõrandamiseks või üürimiseks teisele isikule;
3.1.8. mitte andma Eluruumi allüürile ilma Üürileandja kirjaliku loata;
3.1.9. Lepingu viimasel kehtivuspäeval tagastama Eluruumi koos päraldistega seisundis, mis vastab Lepingujärgsele kasutamisele, arvestades normaalset kulumist.
3.2. Üürileandja on kohustatud:
3.2.1. andma Eluruumi Lepingujärgseks kasutamiseks sobivas seisundis Üürnikule üle hiljemalt __. ____ 200__.;
3.2.2.võimaldama Üürnikul Eluruumi  kasutamist vastavalt käesolevale Lepingule;
3.2.3. mitte keelduma Üürnikule nõusoleku andmisest Eluruumis parenduste ja muudatuste tegemiseks, kui see on vajalik Eluruumi kasutamiseks;
3.2.4. mõjuva põhjuseta mitte sekkuma Üürniku eraellu;
3.2.5. tasuma avariiremondi kulud, kui avarii pole põhjustatud Üürniku süül.
3.3. Üürnikul on õigus:
3.3.1. teha Eluruumis parendusi ja muudatusi vaid Üürileandja kirjalikul nõusolekul;
3.3.2. Lepingu lõppemisel võtta ära Eluruumis tehtud parenduse või muudatuse, kui see on võimalik Eluruumi kahjustamata;
3.3.3. majutada temale üürile antud Eluruumi oma abikaasat ja alaealisi lapsi ja töövõimetuid vanemaid. Teiste perekonnaliikmete majutamiseks on Üürnikul õigus Üürileandja kirjalikul nõusolekul.
4. Lepingu jõustumine ja lõppemine 
4.1. Käesolev Leping lõpeb punktis 1.3. toodud tähtaja möödumisel, samuti lõppemisel muul seaduses või Lepingus toodud alusel.
Märkus: VÕS § 309 lg 1 näeb tähtajalise üürilepingu lõppemise alusena ette vaid tähtaja möödumise, välja arvatud juhul, kui leping öeldakse erakorraliselt üles. Erakorraline ülesütlemine võib nii tähtajalise kui tähtajatu üürilepingu puhul toimuda juhul, kui selleks esineb mõjuv põhjus. 
VÕS § 313 lg 1 kohaselt on tegemist mõjuva põhjusega, kui selle esinemisel ei saa ülesütlemist soovivalt lepingupoolelt kõiki asjaolusid arvestades ja mõlemapoolseid huvisid kaaludes eeldada, et ta lepingu täitmist jätkab. Üürilepingu erakorralise ülesütlemise aluste näidisloetelu on toodud VÕS §-des 314-319. Nii nagu teistegi üürilepingu tingimuste puhul, on ka üürilepingu erakorralise ülesütlemise juures  oluline, et sellega ei pandaks eluruumi üürnikku halvemasse olukorda võrreldes seaduses sätestatuga. 
VÕS § 325 sätestab üürilepingu ülesütlemise vormi ning andmed, mis peavad sisalduma ülesütlemisavalduses. Pooled võivad üürilepingu üles öelda kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis oleva ülesütlemisavaldusega, milles sisaldub vähemalt: 
a)	üüritud asi, 
b)	lepingu lõppemise päev, 
c)	ülesütlemise alus, 
d)	ülesütlemise vaidlustamise kord ja tähtaeg. 
Üürnikul on üürilepingu ülesütlemiseks vaja üüritud eluruumis temaga koos elava abikaasa nõusolekut. Eelloetletud nõuetele mittevastavat ülesütlemist peetakse VÕS § 325 lg 5 kohaselt tühiseks
4.2. Üürnikul ja Üürileandjal on võlaõigusseadusest tulenevad õigused Lepingu erakorraliseks ülesütlemiseks seaduses ettenähtud alustel ja korras. 
5. Muud tingimused
5.1. Käesolevas Lepingus reguleerimata küsimustes juhinduvad Pooled Eesti Vabariigi seadusandlusest.
5.2. Üks Pool edastab teisele Poolele Lepingust tulenevad teated telefoni, e-posti või faksi teel, v.a juhtudel, kui Lepingus on ette nähtud teate kirjalik vorm. 
Kirjalikud teated saadetakse teisele Poolele posti teel tähitud kirjaga või antakse teisele Poolele üle allkirja vastu. Kirjalik teade loetakse teisele Poolele üle antuks, kui postitamisest on möödunud viis (5) kalendripäeva.
5.3. Käesolevast Lepingust tulenevad vaidlused lahendatakse Poolte vahel heas usus peetavate läbirääkimiste teel. Kokkuleppe mittesaavutamisel lahendatakse vaidlused üürikomisjonis või kohtus Eesti Vabariigi seadusandlusega ettenähtud alustel ja  korras.
5.4. Lepingule võib Poolte kokkuleppel lisada Lepinguga reguleerimata küsimuste lahendamiseks kirjalikke lisasid, mis moodustavad käesoleva Lepingu lahutamatu osa.
5.5. Leping on koostatud ja alla kirjutatud kahes identses võrdset juriidilist jõudu omavas eksemplaris, millest üks jääb Üürileandjale ja teine Üürnikule.
5.6. Poolte kontaktandmed:
Üürileandja:	Üürnik:
___________________________	_________________________________
postiaadress: _______________________	postiaadress: ______________________
tel: ________________________________	tel: ______________________________
e-post: ____________________________	e-post: ___________________________
Üürileandja: ___________________________	Üürnik: ___________________________